ОСОБЛИВОСТІ КОМПЛЕКСОУТВОРЕННЯ Co(II) З 4-СУЛЬФО-2-(4’-СУЛЬФОНАФТАЛІН-1’-АЗО)-НАФТОЛОМ-1 В РОЗЧИНАХ - Chebotarev, A. N.; Raboshvil, E. V.; Efimova, I. S.; Demchuk, A. V.; Snigur, D. V. (Вісник Одеського національного університету. Хімія, 2018)
У даній роботі спектрофотометрично вивчені особливості реакції комплексоутворення у системі «Кобальт(II)-кармоазин-Н2О2». Показано, що комплексоутворення кармоазину (КАН) з Со(II) можливе тільки після його окиснення у присутності перекису водню. На відміну від раніше досліджених іонів металів змінної валентності, які взаємодіють з кармоазином за механізмом взаємного окислення-відновлення, в данному випадку кармоазин виступає як типовий органічний ліганд. Встановлені оптимальні умови взаємодії в досліджуваній хімічній системі (рН 8, 10 об.% Н2О2). Класичними спектрофотометричними методами (молярних співвідношень та зсуву рівноваги) визначено склад комплексу (Co(III):КАН = 1:3). З використанням методу Комаря обчислено молярний коефіцієнт світлопоглинання комплексу (ε600 = 5300). Розраховано константу стійкості комплексу яка складає 2,4∙109. Наявність іонів Co(III) у новоствореній внаслідок окисно-відновної реакції хімічній системі, доводили з використанням прийому «перехоплення» іонів тривалентного кобальту конкуруючим лігандом – ЕДТА. Заряд (-6) продукту взаємодії в системі «Кобальт(II)-кармоазин-Н2О2» визначено екстракційно-спектрофотометричним методом. Враховуючи стехіометрію комплексу та наявність в молекулі кармоазину двох негативно заряджених зовнішньосферних сульфо-груп, а також позитивний заряд катіона цетилпіридинію (ЦП+Сl-) встановлено склад йодного асоціату який екстрагується хлороформом [Co(III) · 3КАН2- · 6ЦП+]. Зроблено припущення про механізм взаємодії Со(II) з кармоазином, якому передує стадія окиснення Со(II) у Со(III) з утворенням перехідного пероксидного комплексу і його наступне комплексоутворення з кармоазином за кислотно-основним механізмом.